MÁTYÁS
Hunyadi Mátyás 1443-ban
született Kolozsvárott. Nevelője Vitéz János, neves magyar humanista volt.
Kitűnő neveltetést kapott, több nyelven beszélt.
A trónralépés körülményei
Hunyadi János halála után V.
László és a Cillei-Garai vezette bárói liga csökkenteni akarta a Hunyadiak
befolyását. Amikor Nándorfehérvárt akarták átvenni, a Hunyadi-hívek megölték
Cilleit, a király fogságba esett. Bántatlanságot ígért, de nem tartotta be. A
Garai-nádor által Budára hívott Hunyadiak közül 57-ben az idősebbet, Lászlót
kivégezték, Mátyást Prágába vitték. Ez év őszén V. László is meghalt, rögtön
megkezdődtek a harcok a megüresedett trónért.
Szilágyi Mihály, aki most a
Hunyadi párt élére került és Mátyás anyja, Szilágyi Erzsébet a Garaiakkal
egyezett meg Szegeden. Megállapodásuk szerint hazahozzák Mátyást, és királlyá
választják. A Garaiak büntetlenséget kapnak, sőt Mátyás feleségül veszi Garai
Annát, Szilágyi Mihály pedig öt évig kormányzó lesz Mátyás mellett. Így az 1458
januárjában megtartott királyválasztó országgyűlésen, ahová a Hunyadi-pártiak
15 ezer fegyveressel érkeztek, a még Prágában tartózkodó Mátyást királlyá választották.
Közben Prágában Vitéz János
váradi püspök megegyezett Podjebrád György leendő cseh királlyal, hogy Mátyás
feleségül fogja venni Katalin nevű leányát, kiadatása fejében. Őt is veszi el.
A hatalom megszilárdítása /1458-1464/
Mátyás
uralkodását a bárók hatalmának visszaszorításával kezdte. V. László embereit
mellőzte, így Garait is. Szilágyi Mihályt sem tette meg kormányzónak, erre ő
megsértődött, erre Mátyás Világos várába záratta. Erre a Garai csoport III.
Frigyesnek (V. László nagybátya) ajánlotta a trónt. Mátyás megosztotta
a bárói tábort (címeket, rangokat adományozott), és a köznemességre
támaszkodva elhárította a veszélyt.
![](https://lh3.googleusercontent.com/blogger_img_proxy/AEn0k_u-_HpuRZAUio4R6Rn1tEXMSGZNSaE8figm33ipb80NryvOBsTXFsmdLYyivZqUs9WVOnmMIbhojXSetJ3L-JIm8arf9exfB-MEmBh3n4jyTTJpn3uxHTxG6qW2ry6JeugqQGzg30E9Ug=s0-d) |
Magyarország Mátyás uralkodásának első felében |
1461-1462 Mátyás fegyverrel és tárgyalással felszámolta a
felvidéki Giskra hatalmát is, a huszitákat besorozza (ez lesz a fekete
sereg alapja). 1462-re Mátyás az egész Magyarországot ellenőrizte. 1463 Bécsújhelyen III.
Frigyessel szerződést kötött:
- Ebben elismerik Mátyást királynak; 80000 aranyért
visszakapja a szent koronát
- Ha utód nélkül hal meg Mátyás, akkor a trón a
Habsburgoké
1464 Székesfehérváron megkoronázták.
Központosítás 1464-1471
A rendi központosítás
gazdasági alapjai
A
mezőgazdaságban általánossá vált a háromnyomásos gazdálkodás. Növekedett a
szarvasmarha-, juh- és lóállomány, jövedelmeznek a híres magyar szőlő és
borvidékek is. Virágkorukat élték a mezővárosok, nőtt a népesség, 3,5-4 millió
fő (mint Angliának ekkor), ennek 80% magyar. Ipar: Céhes
ipar dominál még mindig, az export nagyobb volt, mint az import, de a bányák
ezt a hiányt pótolták (sok ezüst, réz, kevesebb arany).
A gazdaság fejlődött, ez tette
lehetővé, hogy több területen jelentős reformot valósítson meg. De az ország
jövedelmei nem tették lehetővé egy központi államszervezet és egy jól szervezett
zsoldoshadsereg tartós fenntartását.
A rendi központosítás
társadalmi alapjai
Sikerült
a bárókat visszaszorítania, de ő is nevez ki hozzá hű bárókat. A köznemesség
zöme Mátyás párti volt, de Mátyás csak addig számíthatott rájuk, amíg az
össznemesi jogokat csökkenteni nem akarta. A magyar polgárság zöme nem
magyar volt, a városokat Mátyás nem tekintette szövetségesnek, csak bevételi
forrásnak. Tehát: A központosítás társadalmi oldalról nincs bázisa,
csak egy nagyformátumú államférfihez kötődik.
Kincstári reform 1467:
Új
adókat vezetett be, mert sokan szereztek mentességet a régiek alól:
Eltörölték
a kapuadót, és helyébe füstadót hoztak létre, tehát nem kapu után, hanem
ház után adózott a jobbágy.
A
harmincad vám helyett bevezette a koronavámot,
![](https://lh3.googleusercontent.com/blogger_img_proxy/AEn0k_vx8D_yFNXqs5sGJy_Hk3wHHDeBAVoDmDgmrIMlIwSgNpUe1wtT5b1Z5Sh-6ZrIkrsnYHEeLSNjbqy1rh8U8tMnrcSBPJV0Ix7YVTHXLLGZVRRKwhrmuTwCHBV3RGaLMrfN2PYHeudnVpA=s0-d) |
Bevételek a füstpénz nélkül |
A legfőbb bevétele a hadiadó volt (subsidium, Habsburg Albert
találta ki), ezt az országgyűlés ajánlhatja meg és az értéke 1 forint volt.
(egy hízott disznó ára) Mátyás gondosan ügyelt arra, hogy a földesurak ne szedjenek
jogtalan pénzeket. Többször megerősítette a jobbágyok szabadköltözési jogát, de
a jobbágyterhek így is súlyosak voltak.
Mindez a nemeseket is sújtotta,
hiszen ha le van terhelve a jobbágy, akkor ők nem tudnak annyi adót beszedni tőlük.
Emiatt 1468-ban Erdélyben nemesi lázadás tört ki. Hiába.
Megmaradtak az egyéb
jövedelemforrások / pl. városok adói, só bevételek, zsidók, szászok adói stb./.
Ezekkel, az adókkal az állami bevétel elérte illetve meghaladta az évi 700-750
ezer forintot.
Hadseregszervezés
Állandó zsoldossereget
állított fel („fekete sereg”). A sereg gerincét cseh, lengyel, német zsoldosok
adták, de voltak közöttük magyarok, délszlávok és románok is. Háború esetén a
zsoldosok száma 8000 gyalogosra és 20000 lovasra emelkedett. Ezzel a haderővel
a király függetlenedni tudott a bárók bandériumaitól. Ismert vezérei: Kinizsi
Pál, Magyar Balázs, Haugwitz János. A hadseregnek igen nagy volt a költsége.
A központosított rendi monarchia hivatalszervezetének
kiépítése
Háttérbe szorította a bárói befolyás
alatt álló királyi tanácsot. Új hivatalokat hozott létre:
-nagykancellária: ez intézte a legfontosabb államügyeket a bárói
befolyás alatt álló királyi tanács helyett. Szakképzett titkárai, jegyzői és
írnokai bonyolították le az ügyeket és készítették az okleveleket.
- kincstartóság:
az állami bevételeket kezelte, ez hajtotta be a királyi jövedelmeket./ Legnevesebb
kincstartó Ernuszt János volt, aki polgári származású volt, de tevékenységéért
bárói rangot kapott./
-királyi személyes jelenlét bírósága: Ez volt az igazságszolgáltatás
legfőbb szerve. Élén a személynök állt. Előnye, hogy a nádor, vagy az
országbíró bíróságával szemben ez folyamatosan működött.
Az ügyintézők gyakran
köznemesi, polgári, sőt olykor jobbágyi származású szakképzett tisztviselők
voltak, akik munkájukért rendszeres fizetést kaptak.
A központosító politika és
Mátyás cseh törekvései miatt 1471-ben nemesi összeesküvés indult Mátyás
ellen, melynek élére Vitéz János és Janus Pannonius álltak. A szervezkedés lelepleződött.
Mátyás Vitéz Jánost elfogatta, és Esztergomban őriztette annak haláláig /1472/.
A beteg Janus Pannonius menekülés közben meghalt. Az összeesküvők uralkodó
jelöltje / Kázmér lengyel királyfi / pedig kivonult az országból. Ettől kezdve
Mátyás arra törekedett, hogy a rendektől függetlenül kormányozzon. Egyre
ritkábban hívta össze az országgyűlést. Az irányítást saját hivatalaira bízta,
törvények helyett rendeletekkel kormányzott.
Külpolitika
Mátyás mindvégig megosztotta
figyelmét a török veszély és a nyugati törekvései között. Ellenzéke vádolta,
hogy elhanyagolja a török elleni harcot. Mátyás arra hivatkozott, hogy egyedül
úgysem képes a török kiűzésére a Balkánról, és nem lát garanciát arra, hogy
III. Frigyes nem támadja hátba. Mátyás célja egy Duna-menti össz-monarchia
létrehozása szerepelt, és/vagy a Német-római császári cím megszerzése, melynek
ereje lett volna képes kiverni a törököt Európából. Ezért foglalkozott annyit a
nyugati politikával.
Török háborúk:
Erre Mátyást családi
hagyományai szinte kötelezték. Nagy támadó hadjáratok helyett inkább aktív védekező politikát folytatott és a
déli védelmi rendszer minél teljesebb kiépítését tartotta fontosnak. 1463-ban
visszafoglalta a boszniai Jajca várát, majd 1464-ben Szrebeniket. A Zsigmond
óta épülő végvárrendszert két,
egymástól mintegy száz kilométerre húzódó végvárlánccá szervezte, építette ki. Erre
a kettős végvárrendszerre
támaszkodva harcolt, ha a török beütött, Mátyás ellencsapással válaszolt. Így
történt ez 1474-ben is, amikor a törökök betörtek a Temesközbe és Moldvába,
Mátyás támadó hadjárattal válaszolt és 1476-ban elfoglalta Szabácsot. 1479-ben
egy nagyobb sereg Erdélybe tört be, a kenyérmezei csatában a Kinizsi Pál és
Báthory István által vezetett magyar sereg nagy győzelmet aratott. A török
beütésre válaszul Kinizsi Észak-Szerbiába vezetett hadat 1481-ben, de a sikerek
ellenére Mátyás 1483-ban kénytelen volt öt évre békét kötni a szultánnal, mert
nem kapott garanciát arra, hogy III. Frigyes nem támadja hátba.
Nyugati politika: Cseh és osztrák háborúk
Csehország
nemcsak a területszerzés és gazdagsága miatt volt fontos Mátyás számára, hanem
azért, mert a cseh korona választófejedelmi címmel járt és utat nyithatott a
császári cím felé. A beavatkozásra az adta a lehetőséget, hogy 1466-ban a pápa
eretnekké nyilvánította Podjebrád György cseh királyt. Mátyás pápai
támogatással hadat indított 1468-ban volt apósa ellen. (Felesége Katalin
1464-ben meghalt.) Mátyás elfoglalta Morvaországot, Sziléziát és Lausitzot, Bár
a cseh katolikus főurak 1469-ben Mátyást királlyá választották, Csehországot nem
tudta elfoglalni. 1471-ben változott a helyzet, meghalt Podjebrád, akinek
végakarata szerint a cseh rendek a lengyel Ulászlót választották királyukká,
akit III. Frigyes is elismert. Mátyás erre haddal támadt III. Frigyesre,
melynek eredményeként Frigyes elismerte Mátyás cseh trónigényét (1477), sőt
beleegyezett 100 ezer forint hadisarc kifizetésébe is. Később Mátyás újra
hadjáratot indított Frigyes ellen (1482), mert a császár nem egyenlítette ki
tartozását és rá akarta kényszeríteni Frigyest, hogy ismerje el házasságon
kívül született fiát, Corvin Jánost törvényes utódjának, de Frigyes nem mondott
le a trónigényéről. Mátyás 1485-ben elfoglalta Bécset, ahová áthelyezte
székhelyét és udvarát is, de a főcél a német-római császári cím megszerzése nem
sikerül. 1486-ban meghalt III. Frigyes, aki halála előtt elérte, hogy a német fejedelmek
nem Mátyást, hanem fiát, Miksát választották német királynak.
Utolsó évek
Mátyás
megpróbálta elfogadtatni Corvin Jánost utódjául, ezért 1486 engedményeket
tett a rendeknek: Eddig a király nevezte ki a nádort, ezután az országgyűlés
választhatja a nádort. A nádor joga a király helyettesítése
(országgyűlésben, bíráskodásban, hadak élén), de Mátyás nem tudta megszerezni a
rendek támogatását. Mátyás 1490-ben halt meg Bécsben agyvérzés következtében.
![](https://lh3.googleusercontent.com/blogger_img_proxy/AEn0k_uewOxztpRnFw73zwMZLffwdfXUr56QTV_KeytaPKvbhVts-McPDWbfpbRZNc37LKGV28C3NRb9pSBgpPmZiNtRUrgKBxny4i2WrEvkuna-eDzE6GwD7jTZ4FNbjJTQIXk0eNLRYd2IRA=s0-d) |
Corvina fedlapja |
![](https://lh3.googleusercontent.com/blogger_img_proxy/AEn0k_sclFjEGmmAyDnqUpyUFoho-Ku4Kd7Z7WAuNTINBPClmZn5rPg5NiMOi6QxQxQgHW7t8Kh7dC8oEeIw3TCZmCg80KqUd9RYUDOjO4DgkUXVK2gUZO5jWAhFj2MXGGDdfF841zAe_0yjOXM=s0-d) |
Corvina borítója |
Mátyás reneszánsz udvara
Mátyás udvara a humanista
műveltség egyik európai központja volt. Támogatta a művészeteket és a
tudományokat. Budai palotája a reneszánsz kultúra központjává vált, ahova tömegesen
érkeztek Itáliából a művészek, építészek, szobrászok, tudósok, írók. Ebben nagy
szerepe volt 2. feleségének, Beatrixnek- a nápolyi király leánya. A reneszánsz
stílusú építkezések példája Mátyás visegrádi nyári palotája, és a budai vár
egyes részei. Európa-hírű volt könyvtára, a Biblioteca Corvina, mely 2500
kötetből állt. Könyvtárosa Galeotto Marzio volt. Támogatta a könyvnyomtatást.
Hess András 1473-ban alapította meg az első magyar nyomdát. 1476-ban alapította
a pozsonyi egyetemet, amely elsorvadt. Udvari történetírója Antonio Bonfini volt.
Ebben az időben született meg a Budai Krónika, melynek szerzője Thuróczy János
volt, aki a hun-magyar rokonságot hangsúlyozta.
![](https://lh3.googleusercontent.com/blogger_img_proxy/AEn0k_vbPgddxxDAupf4UOQ_kMLc3zl4GezDU6HDULd5WKAjO6LSFyPbri-n1fnJsDc7fq4gh3F0I-lH7YblmXmsiJLdqNd_fJ4EyDtdDEGr7gDZbGyDrDqQ_1PgqgEZk2lMPGgnHzNdbQBL7MQ=s0-d) |
Buda látképe Mátyás palotájával |